(untitled) (Право і безпека, 2023)
Вважалося, що феномен глобалізації надасть рівні переваги для всіх народів. Проте стало очевидно, що перевагами глобалізаційних норм користуються переважно заможні країни. Хоча концепція глобалізації спочатку мала на меті посилити спроможність країн, що розвиваються, натомість вона призвела до послаблення їхньої автономії у визначенні власного курсу дій. Втрата країнами, що розвиваються, права приймати рішення внаслідок глобалізації вплинула на демократичний процес. Правила, що регулюють глобалізацію, були несправедливо сформульовані таким чином, щоб надати преференції розвиненим країнам. Усупереч поширеній думці, вплив глобалізації як на країни, що розвиваються, так і на заможні країни виявився нерівномірним. Наслідком самого явища глобалізації стало піддавання сумніву норм, що регулюють глобалізаційні процеси. Цей процес ще більше поглибив існуючий поділ між глобальною Північчю та глобальним Півднем, що призвело до зростання рівня відокремленості між цими двома регіонами. Міжнародні фінансові установи, розташовані у Вашингтоні, проігнорували заперечення країн, що розвиваються, і сформулювали стратегію, спрямовану на пом’якшення нерівності в багатстві. Ідеологію приватизації та вільного ринку зазвичай називають Вашингтонським консенсусом. Концепція державного невтручання виявилася неспроможною, оскільки вона слугувала насамперед інтересам міжнародних організацій, що брали в ній участь, і таким чином не приносила користі іншим зацікавленим сторонам. Отже, необхідно сформулювати стратегію розвитку, яка б охоплювала принципи рівності, справедливості та довгострокової сталості. Існуюче розуміння сталого розвитку та підхід до досягнення справедливості через сталий розвиток потребують переоцінки для досягнення подібних цілей. У статті зроблена спроба з’ясувати, наскільки сучасний порядок денний розвитку є достатньо всеохоплюючим, щоб усунути недоліки минулих спроб поєднати глобалізацію з розвитком. Метою дослідження є вивчення реакції світової спільноти на феномен глобалізації через реалізацію Порядку денного розвитку. Досліджено вплив глобалізації на процеси формування політики країн, що розвиваються. Крім того, проаналізовано концепції справедливості, зростання та сталого розвитку.