Особливості отримання та використання електронних доказів у кримінальному провадженні (Право і безпека, 2024)
Актуальність і важливість проведеного дослідження обумовлені тим, що науково-технічний прогрес і стрімкий розвиток інформаційних технологій в усіх сферах суспільного життя суттєво вплинули на появу нових видів кримінальних правопорушень. Злочинці все частіше використовують комп’ютерні системи й інші портативні пристрої з метою вчинення протиправних дій. На сьогодні у всьому світі за допомогою інформаційних технологій вчиняється безліч кримінальних правопорушень – від звичайного шахрайства в мережі Інтернет до загрози терористичного акту. Саме тому одним зі способів ефективної фіксації (документування) вчинення такої протиправної діяльності є отримання (збирання) правоохоронними органами електронних доказів у кримінальному провадженні. У цьому питанні ключову роль відіграють докази, завдяки яким формується доказова база, що дає можливість повідомити особі про підозру, направити до суду обвинувальний акт і прийняти остаточне судове рішення про винуватість (невинуватість) особи у вчиненні конкретного кримінального правопорушення. Досягнення означеного завдання, безумовно, обумовлює необхідність здійснення специфічної процесуальної процедури вилучення електронних доказів у кримінальному провадженні, які наразі не знайшли свого чіткого закріплення в частині їх збирання, що призводить до непоодиноких випадків визнання судами таких доказів недопустимими.Проаналізовано точки зору науковців щодо тлумачення поняття електронних доказів; наведено законодавче трактування цього терміна (на відміну від Кримінального процесуального кодексу України в інших процесуальних кодексах закріплено поняття електронних доказів); досліджено судову практику з питань визнання електронних доказів допустимими/недопустимими; виділено основні ознаки електронних доказів.Зважаючи на щоденне вчинення російською федерацією на території України воєнних злочинів, констатовано необхідність збирання та фіксації доказової інформації щодо таких злочинів із відкритих джерел, що в подальшому забезпечить притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.Під час вивчення особливостей отримання та використання електронних доказів у кримінальному провадженні застосовано загальнонаукові та спеціально-наукові методи, зокрема діалектичний, формально-логічний, порівняльно-правовий. Кожен з указаних методів був використаний на певному етапі вивчення особливостей отримання та використання електронних доказів у кримінальному провадженні.
Keywords: процес доказування; отримання (збирання) доказів; джерела доказів; електронні докази; цифровізація; збирання доказів із відкритих джерел.